Még rövidebb síszezont és gyorsabban olvadó vagy meg sem jelenő tengeri jeget hozhat Európában a további felmelegedés, a fagyos napok száma Magyarországon is tovább fog csökkenni – írják a Másfélfok.hu megjelent blogjukban meteorológusok, hidrológusok.
A magashegységek, így az Alpok és a Kárpátok hatása kettős. Míg a téli időszakban kisebb mértékű lehet a csökkenés a század végéig, addig a tavaszi, átmeneti hónapokban ez arányosan nézve drámai is lehet, aminek az oka, hogy van miből csökkenni, hiszen a hegyvidéken ilyenkor még bőven előfordulhatnak fagyos napok.
Ez felmelegedés alapvetően írhatja át a hegyvidéki- és síturizmust, aminek legnagyobb vesztesei az Alpok országai lehetnek.
A Skandináv-hegység területén nagyjából állandóságot mutat a fagyos napok száma, azonban a Balti-tenger környékén jelentős változásra kell készülni, ami befolyásolhatja a tengerek téli jegesedését is, Európa nyugati partjainál pedig az Atlanti-óceánt, ami a kontinens jelentős részének éghajlatát is befolyásolhatja – írják az elemzésben.
![](https://www.economx.hu/fototar/fototar/202402/orig/image1707906393.jpg/900/)
Lehet, hogy a téli fagyos napok csökkenése miatt kevesebbet kell majd fűteni Európában és Magyarországon, de még mindig több a veszteség és a kockázat, ha nem mérsékeljük a klímaváltozást – hívják fel a figyelmet a tanulmány szerzői.
Kapcsolódó
A tanulmány szerzői:
- Divinszki Ferenc, földtudományi alapszakos, meteorológia specializációs hallgató az ELTE TTK-n;
- Kis Anna, meteorológus, a földtudományok doktora (PhD), az ELTE Meteorológiai Tanszékének tudományos munkatársa;
- Pongrácz Rita, meteorológus, hidrológus, a földtudományok doktora (PhD), az ELTE Meteorológiai Tanszékének adjunktusa.
Bajban lévő síterepek
Számos népszerű síterepet és hegyvidéki nagyvárost érinthet a változás, vagyis a fagyos napok számának csökkenése. A becslések szerint a januári időszakban 3-4 naptól akár 13-14 napig is terjedhet a pesszimista szcenárió, vagyis ennyivel kevesebb hideg nappal kell számolni. Százalékos arányban ez azt jelentheti, hogy a 2081–2100 között várható fagyos napok száma januárban a nyugati szélen a franciaországi Nantes környékén 30 százalékkal, Zürichnél már 60 százalékkal lesz kevesebb, mint az 1995-2014 között mért értékek.
A kutatók modellezése alapján az Alpok északi részének csúcsain is a fagyos napok számának a csökkenése várható, de valamivel kisebb, mint az alacsonyabban lévő felszíneken.
Magyarországon szintén nagyobb mértékű csökkenést mutatnak a modellek, már a legoptimistább forgatókönyv szerint is 15 százalékkal csökken a fagyos napok száma a század végére, de ez akár 50 százaléknál is nagyobb lehet egyes forgatókönyvek alapján
– írják az kutatók.
Utóbbi azt jelentené, hogy míg 1995-2014 között átlagosan 22-23 nap volt fagyos januárban, 2081–2100-ra ez 10-11 napra csökkenhet.
Kelet felé haladva, a Kárpátok esetén ismét mérséklődik a csökkenés, mivel ennek a hegyláncnak a kelet-nyugati kiterjedése kisebb, mint az Alpoknak. A fagyos napok optimista esetben 10-12 százalékkal, pesszimista esetben 35-45 százalékkal csökkenhet a század végére.
A kutatók szerint a legújabb, klímamodell-szimulációk alapján az átlagot meghaladó mértékben csökkenhet a fagyos napok száma Magyarországon is. Figyelemre méltó továbbá, hogy a magashegységek területén januárban kisebb a csökkenés, de áprilisban megfordul a helyzet.
Áprilisban lesz nagyobb gond
A modellezést a kutatók elvégezték április hónapra is. Ebből pedig az derül ki, hogy 1995-2014 között átlagosan 1-3 fagyos nap fordult elő a tavaszi hónapban.
A hegyvidékeken viszont még bőven 10 nap felett volt a fagyos napok száma még a tavasz közepén is. Éppen ezért itt „van miből” eltűnnie a fagyos napoknak, és január hónappal ellentétben áprilisban a hegységekben várható a legnagyobb mértékű csökkenés – írják a tanulmány szerzői.
![](https://www.economx.hu/fototar/fototar/202310/orig/image1697649738.jpg/900/)
Ez a legoptimistább várakozások szerint is 20 százalékkal, de akár 50 százalékkal is csökkenhet a fagyos napok száma.
Ennek eredménye a gleccserek gyorsuló olvadása, a turizmusban pedig – elsősorban az Alpok híres osztrák és német síterepein – rövidebb síszezont jelent majd.
A szerzők szerint a folyamat következményei vegyesek. Egyrészt kevesebb lehet a téli energiaszükséglet, amit fűtésre fordíthatunk, másrészt a mezőgazdasági kártevők áttelelése miatt drágulnak majd az élelmiszerek. Sőt, az emberre veszélyes kártevők megjelenése miatt fellépő egészségügyi kockázat is megnőhet.
Kövesse az Economx.hu-t!
Értesüljön időben a legfontosabb gazdasági és pénzügyi hírekről! Kövessen minket Facebookon, Instagramon, Redditen vagy iratkozzon fel Google News és YouTube-csatornánkra!
Legolvasottabb
![Hajnali 3-kor nem az ügyeletes nővér, hanem az ellenőr ébresztette a betegeket](https://www.economx.hu/fototar/fototar/202402/orig/image1706777655.jpg/240/?v=2024012201)
Hajnali 3-kor nem az ügyeletes nővér, hanem az ellenőr ébresztette a betegeket
![Bemondta a Magyar Posta, új korszak kezdődik, amit mindenki érez majd](https://www.economx.hu/fototar/fototar/202404/orig/image1714205942.jpg/240/?v=2024012201)
Bemondta a Magyar Posta, új korszak kezdődik, amit mindenki érez majd
![Fellélegezhetnek a dohányosok, de valószínűleg csak novemberig kapnak egérutat](https://www.economx.hu/fototar/fototar/202404/orig/image1714207126.jpg/240/?v=2024012201)
Fellélegezhetnek a dohányosok, de valószínűleg csak novemberig kapnak egérutat
![Fellázadtak a dolgozók, több áruházban lebénult a kiszolgálás](https://www.economx.hu/fototar/fototar/202404/orig/image1714142028.jpg/240/?v=2024012201)
Fellázadtak a dolgozók, több áruházban lebénult a kiszolgálás
![A legjobban fizető állampapír, mégis kevesen veszik](https://www.economx.hu/fototar/fototar/202404/orig/image1712833907.jpg/240/?v=2024012201)
A legjobban fizető állampapír, mégis kevesen veszik
![](https://kep.index.hu/1/0/5603/56033/560338/56033807_4142903_003c93e8a205f106ced404aaa6b50535_wm.jpg)